Analyse+og+diskusjon

4.0 Analyse og diskusjon
I denne delen av oppgaven vil vi analysere og diskutere resultatene av undersøkelsene og intervjuene. Det var 2230 elever (av totalt 15 000) og 942 pedagogisk ansatte (av totalt 2500) i Rogaland fylkeskommune som svarte på de kvantitative spørreundersøkelsene: "it´s learning og nye Internettjenester (Web 2.0)". Dette er ikke så store prosentandaler av utvalget de representerer, men ifølge Grennes trenger ikke dette å være en ulempe og resultatene kan derfor allikevel bli ganske nøyaktige (2004, s150). 26 av totalt 54 superbrukere svarte på spørreundersøkelsen: "LMS og Web 2.0" og i tillegg hadde vi dybdeintervju med 5 av disse 26 superbrukerne.

Spørsmålene til spørreundersøkelsene er vist i vedlegg 1 (for pedagogisk ansatte og elever i RFK), vedlegg 2 (for superbrukere). De prosentvise svarene, som vi henviser til i analysen og diskusjonen, er vist i vedlegg 3 (for elever), vedlegg 4 (for pedagogisk ansatte) og vedlegg 5 (for superbrukere).

Alle sitater fra undersøkelsene og dybdeintervjuene som vi tar med i prosjektoppgaven er skrevet i kursiv. I tillegg er intervjuobjektenes funksjon satt i parentes, slik som beskrevet i kapittel 2.0 Metode.

 I kapittel 4.1.1. ser på hvilke aktiviteter som bedrives i LMS og 4.1.2 ser på hvilke aktiviteter som foregår i Web 2.0.
 * 4.1** **Hvordan er bruken av LMS og Web 2.0 i dag?**

I analysen og diskusjonen av spørsmålene for pedagogisk ansatte, elever og superbrukere med hensyn til bruk av LMS vil vi først se på superbrukernes oppfatninger av hva et LMS er (spm 1).Deretter har vi valgt å se på lærernes (pedagogisk ansatte) og elevenes kjennskap til og bruk av funksjonene i LMSet (spm 1 og 2) og superbrukerne sine svar (spm 3 og 4). Vi får da et innblikk i hvordan lærerne bruker verktøyet og om dette samsvarer med elevenes oppfatning av bruken i LMSet. I tillegg, ved å trekke inn superbrukerne sine svar, kommentarer og/eller sitater fra intervjuene, kan vi sammenligne disse med elevenes og lærernes svar.
 * 4.1.1 LMS**

Et spørsmål både i undersøkelsen blant superbrukere og intervjuobjektene var: Hvordan definerer du LMS? Svar vi fikk var bl.a.: "//En læringsplattform for å administrere pedagogiske læringsaktiviteter// ", "//Et verktøy for å administrere samarbeidet mellom lærer og student//" og "//Mer et administrasjonssystem enn et logisk oppbygd system for samhandling og utvikling//". Tre av intervjuobjektene sa følgende: "//LMS er en læringsplattform bak brukernavn og passord der en kan legge ut læringselementer, lærestoff for kursdeltakere og elever både innenfor grunnskole, videregående skole, universiteter og høyskoler. Et lukket system//" (kompetanseleverandør), "//LMS-et administrativt verktøy//. //Lukket system som ikke inviterer til samarbeid og kommunikasjon verken mellom lærer-elev eller mellom elevgrupper//" (lærer) og "//LMS er et administrativt verktøy og det er lærerens arena//" (elev).

Det er med andre ord mange meninger om hva et LMS er, men hovedtendensen er at de fleste i utgangspunktet ser på LMS som et administrativt verktøy. ITU hadde inspirasjonsseminarer for skoleledere i flere fylker høsten 2008 og fra oppsummeringen kan vi lese at det fortsatt er betydelige utfordringer når det gjelder lærernes pedagogiske utnyttelse av læringsplattformene. Det er fortsatt primært de administrative delene av LMSene som per i dag brukes i skolehverdagen. (ITU,2009). I tillegg er hovedtendensen at bruken av LMS er mest lærerstyrt og som en av intervjuobjektene sa det: "//Vi ser at de fleste lærerne bruker LMS mest lærerstyrt. Det er få som tør eller klarer å bruke LMS´et utstrakt brukerstyrt, selv om det er mulig//" (pedagogisk utviklingsleder LMS).

Vi kommer tilbake med eksempler på brukerstyrte aktiviteter i LMS i kapittel 4.3 Ny pedagogisk praksis.

Det er stor bruk av LMSer i utdanningsinstitusjoner i Norge. Ifølge undersøkelsen vi hadde blant superbrukere svarte 88,5 % (23 av 26 erfarne brukere) at de bruker LMS, se kakediagram.

Videre i undersøkelsene om bruken av ulike funksjoner i it´s learning blant elevene og pedagogisk ansatte i Rogaland fylkeskommune svarer henholdsvis 2230 elever og 942 pedagogisk ansatte på undersøkelsene. Dette indikerer i høy grad at det foregår aktiviteter i it´s learning i de videregående skolene i Rogaland fylkeskommune. Videre vet vi at det var et krav fra politisk ledelse i Kunnskapsdepartementet at alle skoler innen 2008 skulle ta i bruk en digital læringsplattform (Veierød og Kure, 2006) og at 85 % av fagansatte og studenter oppgir at de bruker et LMS (Wilhelmsen,Ørnes,Kristiansen,Breivik, 2009). I en rapport fra Netlife Research kan vi lese at "både ungdomsskoleelever, elever ved videregående skole og studenter ved høgskole/universitet har tilgang til et LMS" (Rønjum,Grønlien, 2008). Vi kan derfor si at det foregår aktiviteter i LMSer i de fleste utdanningsinstitusjoner i Norge i dag.

Men hvilke aktiviteter er det de hovedsaklig bedriver i LMSet? I følge de tre undersøkelsene vi foretok er følgende funksjoner i LMSet brukt i ulik grad av elever, pedagogisk ansatte og superbrukere angitt i de tre grafene under.







Ut fra grafene og tabellene i vedlegg 3,4 og 5 ser vi at over halvparten av de pedagogisk ansatte og superbrukerne bruker meldinger og oppslagstavle i stor grad. Resultatene fra elevenes svar er slik: 42,2 % sier at meldinger blir brukt i noen grad og 40,8 % sier at oppslagstavle blir brukt i stor grad. Disse resultatene forteller oss at it´s learning og andre LMS benyttes i stor grad som informasjons- og kommunikasjonssystem mellom lærer- elev og elev- lærer i utdanningsinstitusjonene. Vi har også analysert og diskutert dette spesielt for Rogaland fylkeskommune i 4.4 Samhandling mellom organisasjonsenheter. Resultatene samsvarer også med hvordan en superbruker vil definere LMS: "//Verktøy for kommunikasjon mellom personer som er knyttet til LMSet//".

68,5 % av de pedagogisk ansatte legger ut i stor grad filer(dokumenter) i it´s learning og 67,9 % av elevene sier at utlegging av filer blir brukt i stor grad så dette samsvarer bra. Blant superbrukerne er det 60 % som legger ut filer i stor grad i et LMS og en av intervjuobjektene sier det slik: " //LMS som administrasjonsverktøy er fantastisk, man kan// //kommunisere til/med alle ansatte/elever/studenter, kan legge ut dokumentasjon, retningslinjer og man kan se hvem som har lest dokumentene//" (kompetanseleverandør).

Alle disse tre funksjonene vi her har sett på: meldinger, oppslagstavle og utlegging av filer er i liten grad aktiviteter som kan være med på å skape læring, men som mer er med på å bygge opp under superbrukernes uttalelser: "//Et godt administrativt verktøy som gir meg oversikt og orden//". "//Det er mer administrering enn læring som skjer på it´s learning//", " //I mange tilfeller mer et administrativt verktøy enn kanskje et læringsverktøy, men// //jeg ville ikke ha klart meg uten//"(lærer).

LMSene ser først og fremst ut til å spille en sentral rolle når det gjelder strukturering av læringsaktivitetene, som informantene ikke kan være foruten (Udir, 2006). Bruken av LMS i høyere utdanning dreier seg stort sett om at fagansatte formidler informasjon og fagstoff til studentene som studentene leser (Wilhelmsen,Ørnes,Kristiansen,Breivik, 2009).

Men hva med aktiviteter i LMSet som kan være med på å skape læring? Lanestedt sier det slik: "Gode læringsprosesser krever regi og dramaturgi fra lærerens side, et lærerdesign. Læring krever en utforming og organisering av forløp og situasjoner. Det er denne utformingen som kalles undervisning og undervisning er å hjelpe studentene å lære. Et LMS omfatter verktøy som kan være med på å hjelpe læreren i slik design" (2005). Et flertall av studentene i høyere utdanning leverer alle innleveringsoppgaver i LMSet, men aktiviteter som kan være med på aktivisere studentene, for eksempel diskusjon, blir brukt i liten grad (Wilhelmsen,Ørnes,Kristiansen,Breivik,2009). I denne undersøkelsen har de ikke spurt om funksjoner i LMS som test og undersøkelser, så bruken av disse kan vi ikke si noe om.

I våre tre undersøkelser ser vi ut fra tabellene i vedlegg og grafene over hvordan noen funksjoner i LMS som kan være med på å skape læringsaktiviteter, blir brukt. Innleveringsoppgaver blir totalt brukt i stor og i noen grad av pedagogisk ansatte (78,4 %), elever (94,4 %) og superbrukere (80,0 %). 62 % av studentene i høyere utdanning oppgir at det passer meget eller ganske godt at de leverer alle innleveringsoppgaver via LMSet (Wilhelmsen, Ørnes, Kristiansen,Breivik, 2009) og det er sannsynligvis tilfellet for elevene i videregående skole også. I tillegg til at denne funksjonen i LMS kan bidra til en enkel og effektiv dokumenthåndtering både for innlevering og tilbakemeldinger, er den med på å skape en elevaktivitet selv om den er lærerstyrt.

Når det gjelder bruk av //tester// blir de brukt i stor grad av pedagogisk ansatte (17,2 %) og elever (18 %), mens 33,3 % av superbrukerne bruker testverktøyet i stor grad. Det kan være flere årsaker til den store forskjellen, blant annet har kanskje ikke lærere kompetanse i bruk og/eller ikke har sett nytten av å lage læringsaktiviteter her. Legger vi til hvor mange som har svart //i noen grad// får vi henholdsvis prosentene 55,6 % (pedagogisk ansatte), 61,1 % (elever) og 70 % (superbrukere) så har vi grunn til å tro at noen lærere er på vei til å bruke denne funksjonen mer.

Funksjonen //undersøkelse// bruker lærere i liten grad (37,8 %) eller noen grad (29,3 %) og elever henholdsvis 40,5 % og 34.9 %, mens superbrukere bruker undersøkelse i noen grad (46,7 %) eller stor grad (26,7 %). Her tror vi igjen at det store spriket kan skyldes manglende kompetanse og/eller manglende forståelse for hvordan undersøkelse i LMSet kan være med å skape læringsaktiviteter for elevene. Det mange nok ikke er klar over er at denne funksjonen kan være med på å gjøre elevene til bidragsytere i LMSet. Vi kommer tilbake med eksempler på dette i kapittel 4.3 Ny pedagogisk praksis.

En annen funksjon som i stor grad kan være med på å skape læringsaktiviteter og som kan gjøre elevene til bidragsytere i LMSet er diskusjon. 2,7 % av de pedagogisk ansatte bruker diskusjon i stor grad og 13,2 % i noen grad. Dette gjenspeiles i svarene fra elevene som svarer henholdsvis 3,3 % i stor grad og 13,2 % i noen grad. I høyere utdanning deltar hver 4. fagansatt i diskusjonforumet og 9 % av studentene bidrar i diskusjonsforum i LMSet (Wilhelmsen,Ørnes,Kristiansen,Breivik, 2009).

En del av disse resultatene bidrar til et bilde av LMSer som et verktøy som først og fremst brukes for å administrere, kommunisere, legge ut lærestoff og organisere innleveringsoppgaver. Superbrukerne derimot bruker diskusjonsforumet mer, og her er svarene 26,7 % på både i //stor grad// og i //noen grad. E//n av årsakene kan være at de kjenner mulighetene som ligger i bruken av diskusjonsforum og hvordan dette kan være med på å skape læringsaktiviteter for elevene.

Vi stilte også spørsmål om bruk av andre funksjoner i LMSer (se resultatene i grafene under). Her ser vi kun på funksjonene mappevurdering, lyd/video- opptaker og E-plus som er funksjoner det ble spurt om i alle de tre undersøkelsene.







37,9 % av de pedagogisk ansatte har aldri brukt mappevurdering, mens 30,6 % har brukt det i liten grad og 18,6 % i noen grad. Dette samsvarer ikke helt med det elevene svarer, da prosentene her er henholdsvis 19,5 % (aldri brukt, 26,4 % (i liten grad) og 22,9 % (i noen grad). Avviket her kan bl.a. skyldes at de ikke vet hva mappevurdering i LMSer er. Superbrukerne bruker heller ikke mappevurdering i relativt stor grad, så det kan hende at årsaken til manglende bruk er funksjonaliteten til funksjonen mappevurdering. Halvparten av de fagansatte ved universiteter og høyskoler bruker digitale mapper. Dette kan ha sammenheng med Kvalitetsreformen som har påvirket utdanningsinstitusjonenes arbeid med digitale mapper.(Wilhelmsen, Ørnes, Kristiansen, Breivik, 2009)

En relativt ny funksjon i it´s learning er lyd/video- opptaker i teksteditoren som ifølge undersøkelsene ikke har blitt tatt noe særlig i bruk. Her svarer henholdsvis 52,9 % (pedagogisk ansatte) og 38,3 % (elever) at de aldri har brukt denne funksjonaliteten, mens 28,9 % (pedagogisk ansatte) og 31,2 % (elever) har brukt denne i liten grad. Det at elevene sannsynligvis har brukt lyd og/eller videoopptaker mer enn lærerne kan sannsynligvis forklares med at elever som går i videregående skole er storforbrukere av Internett, og de bruker nettsider som en ressurs i forhold til skolearbeid. Blant annet produserer de blogger, filmsnutter ol. (Medietilsynet, 2008). De er derfor vante med å ta i bruk nye digitale verktøy, og lyd/video- opptakeren i editoren ser elevene gjennom bl.a. meldingstjenesten. Superbrukerne bruker lyd/video-opptaker i liten grad (36,7 %) og i noen grad (26,7 %), og dette kan indikere at de har andre verktøy de foretrekker til lyd- og/eller videoopptak.

E-plus (leksjon) i it´s learning kan inneholde bl.a. medielementer (bilde, lyd, video, flash) og tester med flervalgsspørsmål. Denne funksjonen har ikke blitt tatt i bruk i særlig grad av pedagogisk ansatte i Rogaland fylkeskommune, 57,6 % sier at denne funksjonen har de aldri brukt. Årsaken kan være manglende kompetanse i bruk, at man ikke kjenner til muligheten, at verktøyet er lite egnet i faget og/eller at funksjonaliteten er for dårlig. Superbrukerne bruker heller ikke E-plus (leksjon) i særlig stor grad (33,3 % i liten grad og 33,3 % i noen grad, mens 20 % har aldri brukt denne funksjonen) og dette kan skyldes at de bruker andre verktøy og/eller at de ikke har behov for å bruke en slik funksjon.

Ut fra resultatene i undersøkelsene ser vi at den vanlige lærer ikke i stor grad bruker funksjonaliteter i LMSer som kan være med på å skape læringsaktiviteter for elevene og som kan gjøre LMSet brukerstyrt for elevene. Ut fra Krumsvik sine grunnkomponenter (beskrevet i kapittel 3.5) kan en si at lærerne har oppnådd en basal IKT-ferdighet i og med at de behersker den grunnleggende bruken av systemet (LMSet). Ellers kjenner de i mindre grad til verktøyene som faller inn under pedagogisk-didaktisk IKT-skjønn, og som kan være med på å gjøre undervisningen mer elevaktiv(Krumsvik, 2009). Det at superbrukerne heller ikke tar i bruk en del av disse funksjonene i LMSene kan kanskje skyldes at de bruker andre verktøy med en mer egnet funksjonalitet som kan bidra til bedre læring?

I en artikkel om hvordan lærer-kollegiet på universiteter og høyskoler tar i bruk CMS viser Lisa M. Lane hvordan de erfarne lærerene som i klasserommet har et utvalg av student-aktive læringsmetoder, faller tilbake i andre, og mer gammeldagse læringsformer når de tar CMSet i bruk. Dette hevder Lane er fordi denne gruppen ikke jobber eller leker på Web-baserte arenaer, og at de ikke vet hvordan de skal tilpasse teknologien slik at de kan aktivisere studentene i forhold til de mulighetene som faktisk eksisterer. Slik blir erfarne lærere med effektive og reflekterte lærings-praksiser redusert til "nybegynnere" (noviser) når de tar teknologien i bruk. Hun anbefaler at en også må sette inn ressurser på pedagogisk utviklingsarbeid i forhold til teknologiske løsninger for å få en bedre praksis på dette området (Lane, 2009). Dette kan en overføre til resultatene over, (til tross for at CMS og LMS ikke er overlappende systemer), som viser at bruken av LMS er relativt grunnleggende, og kanskje ikke reflekterer de mer allsidige metodene lærerne tar i bruk sammen med elevene når de jobber med læringstoff ansikt til ansikt.

Vi ser på hva superbrukere og andre mener om LMSene sine sterke og svake sider i kapittel 4.2.1 Sterke og svake sider ved LMS.

 Under analyse og drøfting av undersøkelsen om læreres, elevers og superbrukeres bruk av Web 2.0-applikasjoner har vi valgt å først se på lærernes bruk generelt og kjennskap til verktøyene først, og så sammenligne dette med pedagogisk bruk. Dette for å se hvordan lærerne bruker disse verktøyene i en eller annen sammenheng, og for så å se om dette nedfelles i endret pedagogisk praksis. Deretter vil vi se på elevenes kjennskap til og bruk av applikasjonene, se på hvordan de oppfatter dette i en pedagogisk sammenheng, og se om det samsvarer med lærernes oppfatninger. Spørsmålet her er også om elevene har ”et ubrukt potensiale” på den måten at de faktisk kjenner og bruker ulike Web 2.0-verktøy, men at dette ikke utnyttes i skoleammenheng. Avslutningsvis vil vi se på de inviterte superbrukerne sine svar og kommentarer, og knytte disse opp mot elevenes og lærernes svar. Alle prosenttall som brukes i drøftingen er tall hentet fra vedlegg 3, vedlegg 4 og vedlegg 5 , men i selve teksten er disse tallene visualisert ved hjelp av søylediagram.
 * 4.1.2**  **Web 2.0**

Pedagogisk ansatte i RFK sin bruk av Web 2.0 varierer en del ift de ulike verktøyene. Det eneste verktøyet som scorer høyt i kategorien ”I stor grad” er bruk av YouTube med 21 %. I seg selv er dette et lavt tall. Deretter følger FaceBook med 14 %, og Wiki og Googledocs med 10 % hver. I kategorien ”I noen grad” scorer YouTube 38 %, FaceBook 17 %, Wiki 22 % og GoogleDocs 15 %. I denne kategorien anfører 12 % at de bruker blogg, mens 13 % bruker Msn.

Dersom man snur på tallmaterialet og regner at kategorien ”Aldri brukt” og ”Ikke besvart” er absolutt nektende så har 39 % av de som svarer vært innom en blogg. Det framgår ikke om dette er aktive produsenter av blogg eller om de bare leser blogg. Trolig er de fleste i den siste kategorien. Tilsvarende tall for Wiki og GoogleDocs er henholdsvis 53 % og 44 %. Den Web 2.0-applikasjonen som færrest svarer nektende på er YouTube. Bare 24 % svarer at de aldri har brukt eller har ikke besvart dette alternativet. Bare 6 % angir at de bruker Twitter ”I noen grad” eller ”I stor grad”. Overraskende er det at bruk av Ning der den absolutt skolerettede Del&Bruk befinner seg scorer så lavt. Bare 7 % svarer at de har brukt denne ”I noen grad” eller ”I stor grad”. Årsaken til dette er trolig at nettstedet ikke er godt nok kjent enda.

Mange av Web 2.0-applikasjonene er velegnet i en pedagogisk sammenheng. Noe av problemstillingen vår er nettopp å drøfte i hvilken grad lærere kjenner og bruker Web 2.0 i det hele tatt, hvordan de bruker dette i en pedagogisk sammenheng, og hvordan dette korrelerer med bruk av LMS.

I utgangspunktet skal tallene i spørsmål 4 ligge lavere enn i spørsmål 3, med unntak av svarene i kategorien ”Aldri brukt” der det er omvendt. Dette skyldes at mange bruker Web 2.0 uten nødvendigvis å anvende det i en pedagogisk sammenheng. Det er påfallende at andelen ”Ikke besvart” er mye større i spørsmål 4 enn spørsmål 3. Dette er vanskelig å forklare utover at mange ikke ser hensikten med eller mulighetene av Web 2.0-verktøy i en pedagogisk sammenheng.

Både når det gjelder pedagogisk bruk av blogg og wiki er tallene for ”Aldri brukt” større enn brukt. Henholdsvis 61 % og 46 % svarer dette. Samtidig er det henholdsvis 10 % og 26 % som angir at de bruker blogg og wiki ”I noen grad” eller ”I stor grad”. Det vil si at minst hver 4. lærer kommer i denne kategorien på enten bruk av blogg eller wiki. Dette er et brukbart tall ift det vi forventet før undersøkelsen ble gjennomført.

YouTube og Flickr viser tilsvarende ”nedgang” i spørsmål 4 ift. spørsmål 3, men 46 % av de spurte svarer at de bruker YouTube ”I noen grad” eller ”I stor grad” og bare 26 % angir at de aldri har brukt YouTube i en pedagogisk sammenheng. Andelen som aldri har brukt Flickr i en pedagogisk sammenheng er 70 %. Facebook og Msn er de 2 applikasjonene som har størst nedgang fra spørsmål 3 til 4. 31 % bruker Facebook ”I noen grad” eller ”I stor grad” mens bare 7 % gjør det samme i en pedagogisk sammenheng. Tilsvarende nedgang har Msn fra 21 % til 6 %. Begge disse er pr.dags dato ungdommens arena, og lærere tar i liten grad disse i bruk i skolesammenheng. Samme tendens viser Myspace. Twitter og Deliscious er generelt lite i bruk, og er ikke overraskende minimalt i bruk i en pedagogisk sammenheng. Eksempelvis er det bare 0.1 % som i spørsmål 4 sier at de bruker Twitter ”I stor grad”. Dette tilsvarer et par lærere i den videregående skolen i hele Rogaland fylke.

26 % av elevene svarer at de bruker blogg ”I noen grad” eller ”I stor grad”. Tilsvarende tall for pedagogisk personell var 15 %. Motsatt viser kategorien ”Aldri brukt” 44 % hos elevene mens lærernes andel her er 55 %. Tallene viser også at når det kommer til pedagogisk bruk av blogg så går elevtallene her kraftig ned. I kategoriene ”I noen grad” og ”I stor grad” er nedgangen fra 26 % til 12 %. Elevene er altså adskillig mer familiære med blogg enn lærerne, men de bruker blogg mest til privat bruk og ikke i skolesammenheng. At elevtallet for ”Aldri brukt” blogg i pedagogisk sammenheng er lavere for elevene enn lærerne indikerer at lærere som bruker blogg bruker det på flere elevgrupper. En stor andel av elevene angir at de bruker wiki ”I stor grad” eller ”I noen grad”. For privat bruk og skolesammenheng er tallene henholdsvis 70 % og 64 %. Dette skyldes trolig at spørsmålet oppfattes som bruk av Wikipedia som oppslagsverk, og ikke bruk av wiki som et Web 2.0-verktøy. I seg selv en interessant observasjon men utenfor vår problemstilling. Trolig inneholder svarene fra lærerne samme feilkilde, men det er artig å se at mens ungdommen bruker Wikipedia som et hovedoppslagsverk, så spiller lærerne også på andre strenger.

Elevenes bruk av Googledocs er overraskende høyt. Hele 40 % angir at de i privat sammenheng bruker Googledocs ”I stor grad” eller ”I noen grad”. Tilsvarende tall for skolesammenheng er 36 %. Lærernes tall var her henholdsvis 25 % og 17 %. Tallene viser også at antall lærere som ikke bruker Googledocs er adskillig høyere enn elever, henholdsvis 49 % i forhold til 34 %. Ikke overraskende har en stor del av elevene brukt Web 2.0-applikasjonene YouTube, FaceBook og Msn. Summen av kategoriene ”I stor grad” og ”I noen grad” er henholdsvis 87 %, 81 % og 75 %. De samme tallene for bruk i skolesammenheng er 49 %, 34 % og 29 %. Dette korrelerer bra med lærernes svar om at disse applikasjonene er lite i bruk i en pedagogisk sammenheng. De samme applikasjonene er ellers å regne som ”ungdommens arena”.

Verken elever eller lærere bruker den sosial bokmerkingstjenesten Deliscious i noen særlig grad. Det samme gjelder bildedelingstjensten Flickr, det sosiale nettsamfunnet Myspace, eller ningstedet Del&Bruk. Den siste er egentlig ment for lærere. Det viser også svarprosenten her som er noe høyere. Blant de såkalte superbrukerne svarer hele 92 % at de bruker Web 2.0-applikasjoner. Bortsett fra Myspace som til sammen bare 13 % svarer ”I noen grad” eller ”I stor grad”, er de andre applikasjonene mye brukt. Dersom man summerer kategoriene ”I noen grad” og ”I stor grad” får vi f.eks følgende score: Ning (67 %), blogg (80 %), wiki (77 %), Googledocs (77 %), YouTube (90 %), FaceBook (73 %) og Twitter (63 %). 53 % oppgir også at de i disse 2 kategoriene bruker andre Web 2.0-applikasjoner enn de som er oppgitt i undersøkelsen. I forhold til den spurte og utplukkete brukergruppa er dette ikke overraskende tall. Den eneste kategorien der superbrukerne ”er slått” er elevenes bruk av Facebook og Msn som ligger noe over.

Superbrukerne er en sammensatt gruppe, og det er ikke gitt at alle underviser i dag selv om de fleste har undervisningsbakgrunn fra ulike skoleslag. Tallene fra denne gruppas bruk av Web 2.0 i pedagogisk sammenheng viser likevel en klar tendens. 30 % bruker ning(trolig er dette primært Del&bruk) ”I stor grad” eller ”I noen grad”. For lærergruppa var tallene her bare 4 %. For blogg, wiki og Googledocs summeres superbrukerne til 60 %, 70 % og 63 %, mens lærerne her svarer 10 %, 26 % og 17 %. Det er altså en formidabel forskjell mellom de to gruppene når det gjelder å bruke disse Web 2.0-applikasjonene pedagogisk. Det var forventet en viss forskjell, men ikke så markant. Det er tilsvarende forskjeller med hensyn til bruk av de andre Web 2.0-applikasjonene i undersøkelsen mellom lærergruppa og superbrukerne. Selv på mer ”perifere” Web 2.0-verktøy sett i en undervisningssammenheng scorer superbrukerne forholdsvis høyt. I kategoriene ”I noen grad” og ”I stor grad” bruker 20 % FaceBook, 27 % Twitter, 33 % Deliscious og 37 % Msn. Tallene her viser at denne gruppa både bruker og utprøver ulike Web 2.0-applikasjoner i stor grad.  Her vil vi diskutere nærmere hvilke sterke og svake sider LMS og Web 2.0 har.
 * 4.2** **Sterke og svake sider ved LMS og Web 2.0**
 * 4.2.1** **LMS**

Superbrukerne og intervjuobjektene fikk spørsmål omkring LMS- enes sterke og svake sider, se spørsmålene i vedlegg 2 og intervjuguiden i vedlegg 6 : "//De sterke sider ved LMS er at det fungerer godt til å kommunisere og informere. Alle elever har PC, og LMS har en god og viktig felleskanal. Gjenkjennbar//" (skoleleder). "//LMS hindrer innsyn og det er positivt med hensyn til adminstrering av karakterer, vurderinger og konfidensielle opplysninger"//. //Sterke sider er muligheten til å informere ved å bl.a. gruppere elever//" (elev). //"Styrken er at LMS er et verktøy som gjør det enklere med mulighet for retting og å få en oversikt som ikke var til stede før LMS//" (kompetanseleverandør).

Vi ser her at det disse to intervjuobjektene fokuserer på er LMS sin sterke administrative side. Dette samsvarer også bra med noen svar fra undersøkelsen blant superbrukerne: "//Følger kjente stukturer for håndtering og kontroll av informasjon, slik at en på en nokså trygg og enkel måte kan organisere skolehverdagen (elever, meldinger, karakterer, oppgaver etc.)//", "//Lett å kommunisere med andre på skolen og på andre skoler//" og "//som kommunikasjon innenfor en skole mellom ledelse og lærere, mellom lærere og mellom lærere og elever fungerer en LMS meget bra. Kommunikasjonen foregår på en felles plattform. Det utvikles rutiner for kommunikasjonsflyt på en plattform//".

Vi ser at flere fokuserer på LMS som et godt informasjon- og kommunikasjonsverktøy (meldinger, epost) og det å få til dialog og kommunikasjon til/fra administrasjonen- skolene, skolene- lærerne og lærerne-elevene er noe vi i Rogaland fylkeskommune helt fra starten av i 2002 har hatt som et satsingsområdet. I tillegg fokuseres det på LMS for håndtering, kontroll og dokumentasjon av innleveringsoppgaver, vurdering og karakterer. I undersøkelsen svarte 44,1 % av lærerne og 29 % av elevene at de bruker karakterbok i stor grad. Avviket her kan skyldes at noen lærere bruker Skolearena, som har direkte link fra it´s learning. Vi stilte ikke superbrukerne dette spørsmålet så vi har ikke noe sammenligningsgrunnlag, men superbrukere har i disse uttalelsene poengtert LMS sin styrke her.

Når det gjelder svake sider ved LMSer sier en superbruker: //Elevene synes ikke det er veldig gøy å bruke LMSet. De går inn, men jeg tror de synes det er kjedelig. Elevene synes det er uoversiktlig hvor de skal klikke når de går inn i et fag, men de er ofte dårlige til å navigere generelt på Internett" (//lærer). Studenter fra høyskoler/universiteter synes systemene er trauste og lite moderne og de harselerer over både brukervennlighet og design (Rønjum,Grønlien,2008). En utfordring her er å få LMS- er til å bli elevers/studenters arena slik at de kan få et større eierforhold til verktøykassen og det mener flere at LMS-ene så langt ikke er og som en superbruker sier: "//Så lenge elevene ikke kan påvirke den visuelle utformingen kan LMS- ene så lenge kun bli oppfattet som skolen- lærerens arena noe som fremmedgjør elevene//."

//"Jeg har lest og erfart at enkelte ved Universiteter klager på LMSene at de er kjedelige, lite kreative og veldig rigide. Det som overrasker meg er at de legger skylden på LMSet// og ikke på lærerne/foreleserne/professorene" (kompetanseleverandør).

Vi ser ut fra undersøkelsene at enkelte lærere trolig tror at det å legge ut en fil (f.eks. worddokument) i fagrommet i it´s learning er nok i forhold til læring. Les også bloggeinnlegget: "Det er ikke LMS som setter begrensningene i læringsarbeidet- det er lærerne"(Thune, 2009)

Andre styrker og svakheter ved LMSer? Det er superbrukere som mener at LMS kan være med på å skape samhandling og en delingskultur, mens andre superbrukere ser annerledes på dette: "//Styrken ligger i mulighetene. Dersom man har fokus på samhandling er verktøyet der//" og en annen sier "//mulighet for samhandling med andre skoler i eget eller annet fylket, mulighet for å dele og samarbeide//". "I //og med at LMS i en del tilfeller kan være både lukket, monologisk og lærerstyrt, mener mange at den kan være hemmende for kunnskapdeling//", "//er lukket, slik at åpning for å dele, samarbeide på tvers og delta i en digital offentlighet ikke blir understøttet godt nok//" og "//Det er gode muligheter for deling via LMS men det utnyttes ikke. Det er i utgangspunktet ikke et teknisk problem, men liten kultur og tradisjon for deling i skolen//" (skoleleder).

Det er ulikheter i superbrukernes oppfatninger med hensyn til mulighetene i LMS med hensyn til samhandling og deling. Dette kan skyldes at noen av superbrukerne ser på deling og samhandling som noe som bør eller skal skje blant brukerne som er knyttet til en bestemt installasjon og/eller bestemt LMS, eller at dette bør og skal skje på tvers av LMSer og/eller at dette bør skje i det offentlige rom ved bruk av Web 2.0 verktøy. Dette henger også litt sammen med oppfatninger om et læringsmiljø bør eller skal være åpent og hva som ligger i begrepet åpent læringsmiljø.

Vi har i kapittelet definisjoner definert i kapittel 3.3 hva vi mener med at LMS er "lukket" og noen av de funksjonelle mulighetene det ligger i et LMS for å kunne samhandle. Intervjuobjektene svarer slik: "//Hva er åpenhet? Jeg tenker det at for elever i skolen, enten en er i grunnskolen eller i videregående skole, kan åpenheten være stor nok bare i det at en involverer mer enn seg selv. Det at en tør å uttrykke det en jobber med//" ( pedagogisk utviklingsleder LMS) og "//Vi har brukt LMS i nettbaserte studier. Det vi ser er at noe kan være åpent og noe bør ikke være åpent. Elevene/studentene ønsker bl.a. diskusjonsforum på innsiden. Dette skaper større trygghet og elevene/studentene bidrar mer. De blottlegger seg mht hva de kan og hva de ikke// //kan//"(kompetanseleverandør). "//Det handler om hva folk er komfortable med. Hvis en tar en analog sammenheng som eksempel; Det handler om å hva en tør å diskutere i et klasserom, hva en tør å diskutere i et auditorium og hva en tør å diskutere i et leserinnlegg i en avis. Noen er trygge i alle disse omgivelsene, andre fungerer best innenfor en satt ramme//"(pedagogisk utviklingsleder LMS). "//Det kan være skummelt nok at klassen leser det de skriver og for svake elever kan det være en stor trygghet i at ikke "hele verden" ser hva de eventuelt ikke kan. Det kommer an på hva som er hensikten og målet med det en gjør. Det vil være forskjellige behov blant elevene for hvor åpent læringsmiljøet bør være//" (lærer). "//I et LMS har eleven/studenten trygghet og ikke minst det at det er lukket gjør at personvernet sikres bedre" (elev).//

Mark Notess sier det slik: "Not everyone wants to teach or learn in public" (2009). Den private sfære er viktig både ifølge Mark Notess, flere av superbrukerne og flere av personenen som deltok i diskusjonen på D&B, blant annet sier noen superbrukere det slik: "//I et LMS har elevene trygghet og ikke minst det at det er lukket gjør at personvernet sikres bedre//" (kompetanseleverandør) og "//LMS kan være en trygg arena der elevene kan øves i å opptre i virtuelle arenaer//".

Når det gjelder juridiske og etiske problemstillinger knyttet til LMS og publisering på Internett har Uninett ABC skrevet litt om dette, men det er ikke en problemstilling vi tar for oss i denne oppgaven. I tillegg kan den private sfære handle om at mange ikke ønsker å dele sine undervisningsopplegg, oppgaver etc med for eksempel andre utenfor fagrommet i LMSet og/eller utenfor LMSet og det kan selvsagt sette begrensninger for samhandling og deling.

I undersøkelsene og diskusjonsforumet på D&B fikk vi mange uttalelser og meninger om et læringsmiljø bør eller skal være åpent: "//LMS hindrer innsyn og åpenhet. Dette er selvsagt postivt med hensyn til konfidensiell informasjon, men når det kommer til læring tror jeg på åpenhet og muligheter"// (elev) Eleven sa også:"//for å få til et godt læringsmiljø må det være åpent, noe LMS ikke er. LMS er lærerens arena, hvor læreren bestemmer hvordan undervisningen skal foregå på lærerens premisser. Eleven har ingen medbestemmelsesmulighet over egen skolehverdag//". Her er eleven inne på at hun/han ønsker å kunne være med på å forme sitt egent læringsmiljø og snakker egentlig om et slags PLE. Vi diskuterer dette litt i slutten av kapittel 4.3.1. Ny pedagogisk praksis.

"//Vi ser at de fleste lærerne bruker LMS lærerstyrt. Det er få som tør eller klarer å bruke LMSet utstrakt brukerstyrt, selv om det er mulig//" (pedagogisk utviklingsleder LMS).

Vi leser også uttalelser som at LMS er lukket og sementert gammel pedagogikk //(//Uninett ABC) og en av superbrukerne sier: //"LMS bygger opp om et gammelt læringssystem hvor formidling er det sentrale. LMS er et lukket og administrativt system som i stor grad kopierer den tradisjonelle klasseromsundervisningen i det digitale rommet. Læreren gir beskjeder, legger ut oppgaver og elevene laster opp besvarelsene sine".//

Den siste setningen her bygger opp under mange av resultatene fra undersøkelsene om hvilke funksjoner i LMSer som blir brukt mest i noen og/eller stor grad.

I undersøkelsene er det allikevel uttalelser fra flere av superbrukerne at LMS- ene har ulike verktøy som kan være med på å skape læringsaktiviteter og at innovativ pedagogisk bruk ikke nødvendigvis trenger å bety at man bruker andre nye Internettjenester. Vi ser derfor på andre pedagogiske sider ved bruk av LMS og innovativ bruk av LMS i kapittel 4.3.1 Ny pedagogisk praksis.

Vi kan lese bl.a. følgende på en blogg: "One ring rule them all: limitations and implications of the LMS/VLE product model". og "You can not change the system, the organisation and its people are forced to adapt the system and you are limited to a single vendor community" (Jones, 2009). Han mener at dette gjelder alle LMS uansett om de er open source eller kommersielle. Det motsatte av open source er propritære LMS, hvor it´s learning er et eksempel. LMS er i utgangspunktete nesten bare et "skall" og for propitære LMS er det leverandøren som i stor grad styrer funksjonene/verktøyene. Det som er viktig er at det er vi som brukere som kan være med på å styre aktivitetene i LMSet. Det er viktig å ha fokus på dette elementet i debatten. it's learning har åpnet en ide-bank der en kan poste ideer og stemme på sin favorittide. I tillegg er det en SDK tilgjengelig, der andre parter kan utvikle verktøy som kan brukes i it's learning. Dette kan være med på å gi brukene en større mulighet til å påvirke produktet.

Mark Notess har skrevet en artikkel om hvorfor vi bør opprettholde LMSer. Han sier at det er ikke bare snakke om kontroll, men i tillegg til den private sfære, som nevnt tidligere, mener han at det er enkelt å ta i bruk for den vanlige lærer og ikke minst sier han: "not everyone can (or should) teach (or learn) in a YouTube, Twittery blogosphere" (Notess, 2009).

Mark Mark ønsker ikke å "glorifisere" LMSer. Han mener at dagens LMS har store muligheter for forbedringer og at de bl.a. har mye å lære fra de som har designet Google Wave, se kapittel 3.2 Definisjon av Web 2.0. Utgangspunktet for Mark Notess sin artikkele er denne artikkelen "Does Google Wave means the end of the LMS?"(Feldstein, M,2009)

Gruppa med superbrukere er i tillegg til matrisespørsmålene i vedlegg 2 også blitt bedt om å svare på noen mer utfyllende åpne spørsmål. Definisjon av Web 2.0 kretser mye rundt dette sitatet fra en respondent; //”ei rekkje teknologiar og bruksmåtar på Internett, som legg opp til og gjer mogleg publisering, deltaking, deling og samhandling, utan at det krev særleg teknologisk kompetanse frå brukaren”.// Mange nevner begrepet samhandling, og at det er et sett med ”lavterskelverktøy” som kan brukes til produksjon og deling. //” Jeg tenker at Web 2.0 først og fremst er verktøy som gjør det mulig å samle og koble informasjon og skape relasjoner mellom "informasjonsbrokker" på spennende måter. Dette kan, når man får det til, ha stor pedagogisk verdi, men teknologien ER ikke pedagogisk i seg selv”.// Det blir også poengtert at det er frie, åpne og webbaserte tjenester.
 * 4.2.2 Web 2.0**

Til spørsmål om Web 2.0 sine sterke og svake sider ved samhandling og kommunikasjon mellom ulike organisasjonsenheter er følgende sitat interessant ” //Det største problemet med åpne Web 2.0 tjenster er at de nettopp er åpne. Det er vanskelig å avgrense innsyn til å passe undervisningskontekster”//. Det sier noe om at det som er den store styrken til Web 2.0 i noen settinger kan være en ulempe. ”//Dessuten mener jeg at mange av verktøyene har for mye fokus på "å la alt blomstre" og for lite fokus på at man skal ha et resultat. Men dette har vel også med tid å gjøre”.// Denne ytringen er mer et generelt hjertesukk omkring Web 2.0 i en brytningstid og en erkjennelse av at det tar tid før ting setter seg og blir etablert. En respondent er inne på at det er en del juridiske og etiske problemstillinger ved de mer åpne Web 2.0-løsningene//:”I spørsmålet om åpenhet og samhandling må pedagogiske og faglige gevinster stadig veies opp mot organisatoriske aspekter som tidsbruk og nettilgang, så vel som juridiske og etiske aspekter”.// //”// //Kan fungere uavhengig av institusjon, og data kan ofte flyte mellom ulike Web 2.0-tjenester”// er karakterisert som en sterk side ved Web 2.0. Det betyr at ulike verktøy lettere kan integreres og utfylle hverandre, det blir et større mangfold og muligheter, og alt ligger på internett. Samtidig kan det lett bli kaotisk og rotete med for mange tjenester og muligheter. //”Kan opne for samarbeid og deling på tvers av etablerte organisasjonsstrukturar... Openheit og offentleggjering gjer både elevar, lærarar og skuleleiarar ansvarlege på ein heilt annan måte enn dersom alt er lukka”. ”Disse interaktiv tjenester vokser gjennom sosial interaktivitet og skape "communities". Denne metodikk passer ypperlig sammen for kommunikasjon og samhandling mellom ulike enheter i en organisasjon”.//

Noen respondenter er inne på at Web 2.0 egentlig er et udefinert begrep og mangler en formell struktur, og at vi pr. i dag mangler et godt Web 2.0-basert kommunikasjonsverktøy. Flere respondenter er også inne på samhandlingen mellom LMS og Web 2.0-applikasjoner, og at disse snarere utfyller hverandre enn utelukker hverandre; //” men Web 2.0-verktøy kan jo gjerne kombineres med en LMS som kan brukes til å "sy sammen" og settes i en skole-/fylkessetting”. ”Ubrukelig i individuell oppfølging og vurderingsarbeid”// er en annen ”fellende dom” om Web 2.0-verktøy brukt til en sentral skoleadministrativ oppgave.

Ning-nettverket Del&bruk er beskrevet i kapitel 3.2 Definisjoner. Styrken og mulighetene i et slikt nettverk går rett inn i det som Morten Flate Paulsen i sin teori om kooperativ frihet kaller kooperativ læring. Denne arbeidsformen er kjennetegnet ved at elevenes læringsmiljøer legger vekt på individuell frihet, gode muligheter for interaksjon mellom elevene og tilgang til felles læringsressurser. Arbeidsformen er preget av samarbeid og samhandling, aktiv deltakelse og "folksomnisk" organisering. Del&bruk er nettopp basert på en slik frivillighet og samvirke i et læringsfellesskap.

 Her vil vi diskutere ny pedagogisk praksis som følge av bruk av LMS og Web 2.0. Det har vært flere debatter omkring bruk av LMSer i skolene og noen mener at LMS-er alene ikke stimulerer til nyskapende pedagogisk arbeid med IKT. Tendensen er likevel at LMS-ene er i ferd med å bli integrert i en utvidet faglig praksis. En kan anta at LMSer brukes aktivt av lærere, som ett av flere digitale pedagogiske verktøy, på skoler der utviklingen av pedagogisk praksis med IKT er sentralt (ITU Monitor, 2009). Denne vinklingen blir feil sa en av superbrukerne og sa videre: "//Pedagogens bruk av LMS er hovedfaktoren i om det blir "stimulerende" og nyskapende pedagogisk arbeid med IKT. Man kan lage undervisningsopplegg av lav kvalitet på en hvilken som helst læringsarena. Ta et eksempel fra naturfagundervisningen: Lukker man døren i klasserommet og ser kun på bilder av blomster og dyr istedet for å gå ut i naturen- er dette også mindre stimulerende pedagogisk arbeid. Er det ikke//?". (kompetanseleverandøren) Det som er viktig er å fokusere på hva LMS kan brukes til, slik at verktøyene blir brukt på en god pedagogisk måte.
 * 4.3** **Ny** **pedagogisk praksis**
 * 4.3.1** **LMS**

Vi ser nå på hva superbrukerne mener om LMS sine sterke og svake sider i forhold til innovative pedagogiske metoder og ny pedagogisk praksis: "//Alt som har blitt produsert før LMSene kom har vært passivt. LMS gir mulighet for aktivitet mellom lærer-elev og man kan også sende de ut i verden og så kommer de tilbake igjen//" (kompetanseleverandør). En superbruker sier det slik: "//Ved rett bruk vil det være enkelt å tilpasse undervisning til den enkelte elev//". Elever lærer i forhold til ulike læringsstrategier, og noen elever lærer best ved bruk av lyd og/eller bilde. Her er et eksempel fra en superbruker: "//det er mange lærere som bruker multimedia innovativt, for eksempel en tysklærer som leser inn leksen som lydfil og elever som sender svar på oppgave i form av lyd, video og/eller tekst//". Dette kan en bruke bl.a. lyd/video- opptakeren i teksteditoren i it´s learning til. Det er viktig å stimulere elevene til aktiviteter i LMSet og en superbruker beskriver sin pedagogiske bruk slik: //"Jeg lager korte tester til det som jeg går gjennom i lærestoffet der de må bruke det de har lært, lager oppgaver der jeg lenker til nettsider som bunner ut i innleveringsoppgave og bruker diskusjon for å få de i gang med å skrive saklige innlegg//. //De kan lese hverandres innlegg, de må tenke for å kunne svare og det er skummelt nok å skrive innlegg der i diskusjon i LMSet//" (lærer).

Det å bruke bl.a. diskusjonsforum i LMSer kan skape gode læringsaktiviteter for elevene, da de selv kan bidra, hjelpe hverandre, de kan selv stille spørsmål de lurer på og de trenger ikke å vente på at læreren skal svare. Dette er en arena hvor det er store muligheter for samhandling, del og bruk og ikke minst brukerstyring. "//Det er lukket, men du kan lukke klasserommet også//" (kompetanseleverandør). " //LMS kan være med på å få frem flere sider av elevene.De som er lite synlige i det fysiske klasserommet kan bli synlige i et virtuelt klasserom//" skriver en superbruker i undersøkelsen.

Superbrukeren (læreren) skriver videre om sin pedagogiske praksis : "//Jeg bruker en del undersøkelse i LMSet//: //Elevene er ganske ærlige og skriver om de er fornøyde eller misfornøyde.
 * //i starten når jeg har nye klasser bruker jeg korte undersøkelser for å kartlegge hva de kan om nettet, hva synes de er kjekt å gjøre i timen etc//
 * //som refleksjonsdokument hvor de skal svare på det de har lært og hva de skal jobbe videre med. Om de har spørsmål, om de er fornøyd eller misfornøyd//
 * //som undersøkelse*//
 * Elevene hadde et prosjekt om ungdomskultur, og sendte ut en undersøkelse til alle skolene//".

Elevene kan selv opprette prosjekt hvor de selv kan bruke nesten alle funksjonene i LMSet, og dette gir mange muligheter for brukerstyring som nok ikke mange lærere er klar over. "//Det finnes eksempler på lærere som lager mapper i tremenyen der elever kan publisere ting, bruker prosjekt, bruker portfolioen aktivt, bruker diskusjonsforum aktivt og åpner opp for at det skal skje ting utenom den en-til-en situasjonen//" (pedgaogisk utviklingsleder LMS).

Elever fra videregående skole uttrykker at LMS legger til rette for deling av ressurser innad i en gruppe (Rønjum, Grønlien,2008). 30% av studentene svarer at de legger ut/deler fagstoff med andre i LMSet (Wilhelmsen,Ørnes,Kristiansen,Breivik,2009). Disse eksemplene viser at det er funksjonalitet i LMSer som kan være med på å gi læringsaktiviteter og brukerstyring i en ny pedagogisk praksis.

Svake sider ved LMSer i forhold til ny pedagogisk praksis er ifølge noen superbrukere mange og her er noen av dem: "//LMS bidrar ikke til at elevene kan være med og forme sin egen undervisning, krever at læreren legger opp til undervisningen og bestemmer hvordan den skal foregå"// (elev). "//Du føler deg ikke så kreativ inne på it´s learning for du kan ikke bestemme noe selv. Du kan ikke bestemme hvordan fagsiden skal se ut, gjøre det mer praktisk for eleven//" (lærer). "//Den bygger opp om et gammelt læringssyn hvor formidling er det sentrale//", " //LMS et system som i stor grad kopierer den tradisjonelle klasseromsundervisningen i det digitale rommet" og// "//Gir elever og lærere et inntrykk av at de er innovative og kompetente bare de bruker et LMS//".

"//De som bruker LMS kreativt, er nok mer på den Web 2.0 banen.Språklærerne er et eksempel, de bruker LMS i en sosial kontekst. De legger ut oppgaver, gjerne i diskusjonforum og de bruker de multimedieale egenskapene som ligger i LMSet i dag, slik at elevene kan reagere på utspill fra læreren ved hjelp av lyd, bilde osv. Og så kan det foregå i en gruppekontekst og i en en-til-en kontekst// "(pedagogisk utviklingsleder LMS).

"Jeg har alltid vært pragmatisk i forhold til LMS versus web 2.0. Skolen bruker it´s learning i stor grad, og da mener jeg at vi like godt kan utnytte verktøyet så godt som mulig" (Pettersen, 2009). Han skriver om bl.a. funksjonen //Planleggeren// i it´s learning og hvordan han som lærer gir skrivetilgang i it's learning til elevene slik at de kan bidra med å bygge innholdet.

Lærerens rolle som undervisningsleder er veldig sentral for å klare å endre den pedagogiske praksisien i skolen. Det er derfor avgjørende å heve lærerens digitale kompetanse i takt med økende ansvar for å utnytte og bruke digitale verktøy, som bl.a. LMS, på en god pedagogisk måte.(ITU,2009) Det er den vanlige lærer "massene" som må få denne digitale kompetansen, se kapittel 4.5

Allerede i 2006 kunne vi lese: "LMS som institusjonstilknyttede læringsstøttesystemer vil utfordres av utviklingen av mer individorienterte løsninger- PLE- hvor den enkelte utvikler sin eportefølje gjennom et livslangt læringsløp" og "et marked for PLE vil utvikles etter som utprøvingen av LMS og brukerkompetansen økes" (Udir, 2006, s.20-21). Vi kan også lese: "We can talk about the pedagogical tension between the urge for individual independence and personalization, which leads educators to consider new possibilities provided by the Two-Way-web as individualized learning tools. At the same time there is the need for learning management systems connecting those individualized tools and supporting learners to contribute to the learning communities" (Paulsen, 2003)

Vi har i i kapittel 3.3 Åpent og lukket læringsmiljø skrevet litt om morgendagens LMS(it´s learning) og vi trekker sammen noen tråder i konklusjonen.

En video fra YouTube forklarer litt hva som menes med PLE i "morgendagens" skole: media type="youtube" key="uWjA-rT3jfk" height="344" width="425" align="center"

To av spørsmålene i undersøkelsen blant superbrukerene går på sterke og svake sider ved Web 2.0 i forhold til innovative pedagogiske metoder og ny pedagogisk praksis. Den mest spennende og kreative delen av dette handler om å utvikle undervisningsmetoder og undervisningsopplegg der ny teknologi prøves ut og ses i sammenheng med mer tradisjonelle metoder. Det skal altså mer til enn "å sette strøm på lærebøkene".
 * 4.3.2 Web 2.0**

//”Web 2.0 verktøy hver for seg kan introdusere spennende verktøy og uttrykksformer inn i skolen. En rekke Web 2.0 verktøy inviterer til spennende kommunikasjons- og samarbeidsformer. Web 2.0 har fokus på individene i en sosial kontekst. Her ligger det mye potensial for skolen”.// Dette sitatet dekker mye av de sterke sidene til web 2.0 i en nytenkende pedagogisk sammenheng. Et hjertesukk i en brytningstid har dog en annen respondent: //” Ennå er vi der, synes jeg, at entusiastene oppfatter at "jo mer, jo bedre", mens god pedagogikk handler om utvalg og stringens (det skaper mening for elevene). Utvalg og stringens skapes ikke av teknologien, men av pedagogene”.

"Du har utrolig mange ulike hjelpemidler til disposisjon for å lage innovative og spennende presentasjoner, og det gir deg muligheten til å kommunisere mer direkte og "differensisert"”// sier noe om mangfoldet i Web 2.0-verden og de mulighetene som finnes//.// ”//Det bygger opp om et moderne kunnskapssyn hvor det gir eleven muligheter til å produsere mer enn å kommunisere. Eleven kan produsere egen kunnskap og dele denne med omverden. Dessuten bygger web 2.0 opp om elevenes informasjonskompetanse"// er andre sitater som bygger opp om det samme og gir uttrykk for at Web 2.0 er verktøy velegnet til ny og innovativ pedagogisk praksis.

Det kommenteres få svake sider med Web 2.0 i forhold til innovative pedagogiske metoder. Kommentarer om mange ulike program som kan føre til for mange valg og for mange konti å håndtere og dermed kaos nevnes. Innhold i fag og opplegg kan forsvinne på bekostning av tekniske løsninger. Det hele bunner i at det er snakk om å foreta pedagogiske valg som utnytter ny teknologi og fremmer læring. [|www.forskning.no] hadde 24.10.2009 en artikkel der det ble fremmehevet fordelene med å bruke blogg i læringssammenheng. Jon Hoem argumenterte her med at læringsportalene er for generelle og for lite tilpasset de ulike fag. Det er også begrensete muligheter for tilpasninger til den enkelte bruker.

Organisasjonsenheter som begrep i denne sammenheng er definert tidligere i oppgaven. Samarbeid og samhandling mellom ulike organisasjonsenheter handler om hvordan de ulike aktørene i det beskrevne systemet kommuniserer og hvilken rolle LMS og Web 2.0 har i en slik sammenheng.
 * 4.4** **Samhandling mellom organisasjonsenheter**

På den enkelte videregående skole i Rogaland fylke har LMS blitt innført suksessivt siden 2002. For mange skoler ble LMS (it`s learning) brukt som en informasjonskanal som en del av innføringen, og de fleste skolene har fremdeles sine interne infosider på it`slearning både for skolen, avdelinger og andre grupper. Opplæringsavdelingen har også informasjonssider på ulike nivåer lagt ut på it`s learning. Det dreier seg om fellessider for alle pedagogisk ansatte, eller egne sider for skoleledere. Det er også egne sider for hvert fagforum og en fellesside for disse i regi av Opplæringsavdelingen. Det er altså tradisjon for å anvende LMS som informasjonskanal. Blant lærerne angir henholdsvis 80% og 13% at de bruker meldingsfunksjonen, mens bare 0.3% oppgir at de aldri har brukt denne. Tilsvarende høye tall ser vi på bruk av oppslagstavla som også mye brukes som kommunikasjonsform i forhold til elever. Her svarer 84% at de bruker oppslagstavla på it`s learning "I stor grad" eller "I noen grad", mens 4% aldri har brukt denne. Vår erfaring er at aktive lærerne på it`s learning bruker både meldinger og oppslagstavla, gjerne kombinert med kalenderfunksjonen eller undervisningsplanleggeren.

Også på fylkesnivå i forhold til skolene og internt på skolene er det vanlig å kombinere oppslagstavla og meldinger i de forskjellige informasjonsfagene. Oppslag og meldinger har gjerne direkte link til aktuelle elementer i it`s learning eller til eksterne linker. Det virker som at dette er en brukbart innarbeidet praksis på mange nivå i organisasjonen. Det hele står og faller selvfølgelig med at den enkelte bruker er en aktiv part som går inn på systemet jevnlig, noe som gjelder uansett hva slags informasjonssystem man anvender. Selv en god gammeldags posthylle er ubrukelig dersom adressaten bare står og ser på konvolutten uten å åpne den.

Bruk av Web 2.0-verktøy til samhandling og kommunikasjon mellom organisasjonsenheter er ikke særlig utbredt i den videregående skolen. Noen skoler har opprettet egne wikis der fagstoff rundt IKT er samlet. Jåttå vgs har eksempel på en slik IKT-side. Alternativet her er å bruke it`s learning, men en wiki gir adskillig flere muligheter. Noen skoler prøver også ut blogg til for eksempel å informere om kurs, møter og konferanser som personalet har vært på. Både Web 2.0 og LMS har sine styrker og svakheter i et samhandlings- og kommunikasjonsperspektiv. Det er trolig mer snakk om et både/og framfor et enten/eller, og at systemene tilpasser seg hverandre alt etter behov og kompetanse.

 I denne diskusjonen kan det være relevant å se på hvordan teknologi som LMS og Web 2.0 blir tatt i bruk. LMS er et relativt nytt produkt, it's learning ble 10 år i 2009, og Web 2.0 er et enda nyere fenomen. Slik kan en si at teorier som forklarer generelle mønstre og reaksjoner fra brukere når ny teknologi blir introdusert, kan være relevante når en ser på hvordanLMS og Web 2.0 er blitt tatt i bruk. Rogers (1962), som sitert av Weller i //Virtual Learning Environments, Using, choosing and developing your VLE,// står bar en klassisk definisjon av hvordan teknologi har en S-formet kurve når den blir tatt i bruk. (2007) (Weller diskuterer VLE, men teorien er like relevant for LMS. I noen tilfeller brukes VLE og LMS som overlappende termer.)
 * 4.5 Adapsjon av teknologi**

Kurvens bratthet varierer etter hvilken teknologi som blir tatt i bruk. Det en ser generelt er at det er vanlig at det er en tid hvor teknologien er brukt av en relativt liten gruppe, og at når teknologien når en større gruppe følger en mye brattere kurve. Etter et vendepunkt vil kurven flate litt ut.

Rogers identifiserer fem ulike kategorier av brukere:

1) Innovatører 2) Tidlige brukere 3) Tildig flertall 4) Sent flertall 5) Etternølere

Weller siterer flere teoretikere som har modifisert Rogers teorier, blant annet Greller, som hevder at når en teknologi går inn i vanlig bruk, "mainstream", reagerer institusjonene med å bygge en struktur rundt teknologien. En kan se at it's learning har nådd dette punktet i RFK, siden sentraladministrasjonen i fylket har et tilbud om kompetansehevende tiltak rundt produktet, og skolene har egen opplæring i LMS: "...at this point institutional responses kick in, typically in the form of staff development, official policy documents..." (Weller, 2007, s. 11)

I undersøkelsene og i dybdeintervjuene, spesielt blant superbrukerne, er mange kritiske mot LMS. Weller nevner en rekke argumenter som en kan finne igjen hos superbrukerne. Mange av disse foretrekker Web 2.0, fordi mange av disse tjenestene er mer fleksible, og åpenheten passer godt inn i et sosiokulturelt læringssyn. LMS kritiseres for å være rigid, basert på en gammeldags pedagogikk, og innholdsfokusert. I denne diskusjonen, sier Weller, er det viktig å identifisere to ulike brukergrupper, som han kaller "Revolusjonære" og "Demokrater". Disse to gruppene har ulike behov som de søker dekket i teknologien, og i perioden når teknologien går inn i "mainstream" som nevnt over, vil de to gruppene bruke samme teknologi. For de Revolusjonære er det fleksibilitet, rikhet og et sterkt teoretisk forankringspunkt (som i et sosiokulturelt læringssyn) som er viktig. For Demokratene er det robusthet, brukervennlighet og praktisk bruk som er viktig. Slik sett finner en både Revolusjonære og Demokrater i superbrukergruppen som reflektert i diskusjonen over. Dette er en fruktbar konflikt, ifølge Weller:"There is no way around this conflict, nor shold there be, it is a creative tension that is immensly beneficial to both parties, even though they may not recognize it. The revolutionaries will continually push the development of the tools so that they improve, and offer better functionality. The democrats in turn place continual demands on the researchers and developers to create solutions that are actually workable, and not just interesting from a research perspective" (s. 15). Videre er det slik at den teknologien som "mainstream" dvs. hovedvekten av brukerne har tatt i bruk, ikke er slike verktøy som de som leder utviklingen (revolusjonære) synes er interessante og passende (s. 14). Dette ser en på kurven under:  Når en organisasjon som RFK innfører ny teknologi, må en ta hensyn til hovedvekten av brukerne. Slik er det viktig at "Demokratene" får verktøy og teknologi de kan bruke. Samtidig er det også viktig at de Revolusjonære blir hørt, siden de er med på å drive utviklingen fremover. RFK har som filosofi at de skal ha et godt kompetansetilbud til alle, dvs. at massene skal bli hørt og de har følgt dette prinsippet helt siden år 2000 da videreutdanning innen pedagogisk bruk av IKT startet opp. Helt siden innføringen av it´s learning i 2002 har RFK gjennomført flere kurs i it´s learning for lærerne. Nå har RFK i samarbeid med nyweb.no og UiS satt igang ny videreutdanning innen pedagogisk bruk av IKT. Det tilbys skoleåret 2009/2010 4 moduler á 15 studiepoeng innen ulike emner. Høsten 2009 tilbys en modul i grunnleggende pedagogisk bruk av IKT og en modul innen Web 2.0. Vi henvender oss først og fremst til massene ( demokratene) se figur 2.3.

RFK tror på en slik formalisering av den digitale kompetansehevingen for lærerne og dette er helt i tråd med det vi kan lese i ITU Monitor:" ulempen med uformelle og utstrukturerte opplæringsformer er at kompetanseutvikling av lærerer privatiseres og faller utenfor skolens strategiske satsing på utvikling av lærerkompetanse" og "Det er behov for forpliktende planer og målrettede ressurser til en strategisk kompetanseheving av dagens lærere.." (ITU, 2009 s.29)

Et av målene til RFK gjennom denne videreutdanningen er å få til lærende nettverk innad på skolene og mellem skolene.

Til Definisjoner Til toppen av siden Til Konklusjon Home