Konklusjon

**5.0 Konklusjon**
Undersøkelsene våre viser at lærerne i den videregående skolen i Rogaland bruker LMS forholdsvis aktivt, men at denne bruken dreier seg vel så mye om LMS til administrasjon og organisering som i en pedagogisk sammenheng. Gruppen av superbrukere som er plukket ut til undersøkelsene primært på grunn av at de er aktive Web 2.0-brukere er også aktive brukere av LMS. For denne gruppa er Web 2.0 og LMS ikke motsatser når det kommer til undervisningspraksis.

Tallmaterialet for bruk av ulike Web 2.0-applikasjoner viser at lærergruppa bruker Web 2.0 i liten grad. Til privat bruk er det bruk av YouTube og Facebook som dominerer. I pedagogisk sammenheng svarer lærerne at Web 2.0 er svært lite i bruk. Elevenes bruk av Web 2.0-applikasjoner som Facebook, YouTube og Msn er som forventet høy. Utstrakt bruk av andre verktøy som for eksempel GoogleDocs er mer overraskende. Elevene scorer altså mye høyere enn lærerne på bruk av Web 2.0. Her ligger det således et stort potensiale i at elever behersker ulike Web 2.0-verktøy og er vant til "Web 2.0-tankegang", samtidig som at skolen ikke har kultur for, kompetanse til, og endringsvilje stor nok til å utnytte dette. Superbrukerne i undersøkelsen er veldig aktive Web 2.0-brukere og viser her også stor spennvidde i pedagogisk sammenheng

I dybdeintervjuene av superbrukere samt de åpne spørsmålene framhever de at det ikke er noen motsetning mellom bruk av LMS og Web 2.0 i pedagogisk sammenheng. Det er snarere et både og. Begge har sterke og svake sider og de bør brukes sammen. Allerede i dag har LMS bra muligheter for integrering av Web 2.0-applikasjoner. Tendensen er altså at LMS og Web 2.0 nærmer seg hverandre. Rettere sagt er det LMS som integrerer Web 2.0-applikasjoner. LMS har en klar fordel når det gjelder kommunikasjon og å ivareta de mange oppgaver i skolen som ikke er pedagogiske, men som likevel er en del av en lærers arbeidsår. På samme måte har Web 2.0 sin styrke når det kommer til innovativ pedagogikk.

I siste instans er det i pedagogisk sammenheng verken LMS eller Web 2.0 som er det avgjørende men den enkelte bruker sin kompetanse og vilje til å bruke det beste fra begge disse verdene. Med en velbrukt norsk frase så er det ikke skiene men mannen på skiene(eller ungdommen på snøbrettet) som er det avgjørende. Brukeren er den som skal sette begrensninger på pedagogikken, ikke teknologien. Det er snakk om læringssyn og fagdidaktisk ballast i den digitale skolen, samtidig som økt læringsutbytte er målet.

LMS er i dag mest brukt til samhandling og kommunikasjon mellom organisasjonsenheter i fylket. I liten grad brukes Web 2.0-verktøy selv om mulighetene er der og i noen sammenhenger vil f.eks. blogg, ning eller wiki være et vel så egnet verktøy for å organisere informasjon. Opplæringsavdelingen vil om ikke lenge prøve ut Web 2.0 som kommunikasjons- og samhandlingsverktøy. At Web 2.0 og LMS nå begynner "å snakke sammen" gjør at dette spranget ikke blir så stort.

Innføring av Web 2.0 i de videregående skolene i Rogaland følger en teoretisk tilnærming slik det er beskrevet i kapittel 4.5 Adapsjon av teknologi. Det som Rogers her kaller "innovatører" sammenfaller med vår gruppe superbrukere. "Tidlige brukere" er da ressurspersoner på enkelte skoler og andre arenaer. Tidligere og nåværende videreutdanning innen pedagogisk bruk av IKT er bevisste forsøk på å få med seg "tidlig flertall" og "sent flertall". I inneværende videreutdanningstilbud høsten 2009 er 160 lærere igang med sin videreutdanning og flere står i kø for å være med. Dette er således et godt tiltak for å dra med seg de to sistnevnte gruppene. I den nederste grafen vil disse gruppene være nærmest det som kalles "demokratene" mens de "revolusjonære" mer er ressurspersoner på skolene. Et annet spørsmål er om alle lærerne trenger og vil ta i bruk den utvidete verktøykassen som Web 2.0 representerer. Sett i forhold til at "Det er ikke hva de lærer som er det viktigste lenger, men hvordan de lærer. Og ikke minst hvordan de lærer å lære" (Prensky, Mark, 2001) så må alle lærere ha en viss mengde digital ballast i sin pedagogiske portefølje. Arne Krokan sitt blogginnlegg "3 måter Web 2.0 endrer utdanning og læring på " påpeker at endringene i utdanningssektoren dreier seg om nye sjangre og medieformer, selve læringsformen går i retning av sosialkonstruktivistisk læringsteori, og at samarbeidsformene og relasjonene endres. Det er teknologien sammen med organisering og bruk i en administrativ og pedagogisk sammenheng som bestemmer om ulike verktøy som LMS og Web 2.0 blir gode redskap for læring i skolen.

Morgendagens LMS må ta innover seg at Web 2.0-applikasjoner er i ferd med å få fotfeste også i utdanningssektoren og at disse verktøyene er velegnet å bruke i mange sammenhenger. Selv om også mange superbrukerne mener at LMS og Web 2.0 utfyller hverandre er det ønskelig at LMS-leverandørene tar innover seg Web 2.0-tankegang. Overgang til FEIDE-innlogging gjør det også lettere å tenke seg LMS oppdelt i ulike tjenester og mer sammensatte systemer. Det må også være vilje i LMS-miljøene til å integrere Web 2.0-applikasjoner direkte i LMS slik det allerede i dag er visse muligheter for. Den enkelte lærers verktøykasse må kunne settes sammen ut fra brukernes ønsker og behov istedet for leverandørens eller institusjonenes behov for strømlinjeforming og kontroll. LMS må videre åpne for mer personlige læringsomgivelser og tilpasninger til egne ønsker og behov. Det vil si en dreining mot personlige lærende nettverk PLN. I blogginnlegget "Fra gangen til PLN " har Svend Andreas Horgen skrevet en kort refleksjon om PLN. Arne Krokan skriver også "...bruke elevene som endringsagenter. La dem vise hva de kan, hvordan det går an å jobbe, med et bestemt tema hvis de får bestemme arbeidsredskaper, organisering av arbeidet, genre, teknologi og tjenester selv". (Krokan, 2009)

Skriving av prosjektoppgaven i seg selv har vært en utprøving av prosess, kommunikasjon, metode og produkt i forhold til ulike Web 2.0-applikasjoner. Sånn sett har prosessen vært i god Web 2.0-ånd med nye utfordringer og samhandling på en for oss helt ny måte. Produktet er ferdigstilt i forhold til vår prosjektoppgave, men vi tror at det vil foregå en diskusjon og prosess omkring oppgaven slik at den lever videre, utvikler seg og blir en del av den skolefaglige diskusjonen omkring LMS og Web 2.0, og den digitale skolen generelt.

Til Analyse og diskusjon Til Litteraturliste Home