Metode

2.0 Metode
"//Good research generates dependable data, being derived by practices that are conducted professionally, and that can be used reliably for managerial decision-making. Good research follows the standard of the scientific method//" (Cooper og Schindler, sitert av Grennes, 2003 s.14)
 * 2.1 Undersøkelsesmetoder**

Ved valg av metode stod vi overfor noen alternativ både med hensyn til epistemologi (erkjennelsesteori) (Grennes, 2003, s.41) og hva som var praktisk mulig. "Fenomenene" LMS og Web 2.0 er begge komplekse og det kan være vanskelig å fange opp alle forhold vi ønsker å se på gjennom kvantitative metoder. Vi valgte derfor å bruke en kombinasjon av kvantitative og kvalitative metoder med hovedvekt på kvalitative data gjennom spørreundersøkelser, intervju og diskusjonsforum.

Vi utarbeidet tre spørreundersøkelser: "it´s learning nye Internettjenester (Web 2.0)" blant pedagogisk ansatte og elever i RFK og i tillegg "LMS og Web 2.0" til superbrukere. De tre spørreundersøkelsene ble utarbeidet i it´s learning og de hadde alle en relativt kort svarfrist.

I de to spørreundersøkelser for pedagogisk ansatte og elever i RFK fikk alle de samme spørsmålene og de samme svaralternativene, se vedlegg 1. Begge undersøkelsene ble sendt ut elektronisk via LMS (it´s learning) til 15 000 elever og 2500 pedagogisk ansatte. Vi brukte dermed en slags utvalgsundersøkelse (Grennes,2003, s.150) ved at vi valgte elev og ansattegruppen i et fylke, Rogaland fylkeskommune, som et representativt utvalg av elever og pedagogisk ansatte i videregående skole i Norge. I tillegg utarbeidet vi en spørreundersøkelse for superbrukere hvor spørsmål 3- 6 var av samme typen som beskrevet for pedagogisk ansatte og elever, se vedlegg 2. Denne undersøkelsen ble sendt ut via e-mail (Gmail).
 * Kvantitativ metode**

En fordel med en kvantitativ metode er at vi gjennom de kvantitative dataene får et statistisk materiale som er lett å bearbeide i etterkant i form av grafer og tabeller. En svakhet med den kvantitative metoden kan være at folk kanskje ikke alltid svarer sant. Det kan være at enkelte velger å gi et strategisk svar, som de kanskje mener kan være til fordel for dem selv. Strategiske svar kan derfor påvirke resultatenes validitet (gyldighet) og realiabilitet (pålitelighet). Validitet og reabilitet dreier seg i bunn og grunn om undersøkelses troverdighet, om vi kan ha tillit til resultatene av undersøkelsen (Grennes,2003,s.114). Vi velger å tro at vår gjennomføring av undersøkelsene gjør at vi kan stole bra på resultatene og vi velger å ikke bruke begrepene reabilitet og validitet i vår analyse, diskusjon og konklusjoner av resultatene.

Et formål med kvalitative metoder er å samle inn data som kan gjøre det mulig å forstå et fenomen og metoden kan brukes til å etablere hypoteser. Et annet kjennetegn ved kvalitative metoder er at vi ikke trekker noe utvalg. De som skal være med i undersøkelsen blir valgt ut(Grennes, 2003 ). "Fenomenene" i våre undersøkelser er LMS og Web 2.0. Et kvalitativt opplegg er preget av et større mangfold enn kvantitative opplegg ved at vi kan ha flere tilnærminger gjennom bl.a. ulike intervjuer (individuelle og gruppeintervjuer), feltarbeid (observasjon) og analyser (Grennes, 2003, s.146).
 * Kvalitativ metode**

Vi brukte disse kvalitative metodene: Spørreundersøkelse av superbrukere. Intervju (dybdeintervju) med utvalgte personer blant superbrukerne. Diskusjonforum på Del&bruk (ning). Diskusjonforum via Twitter, blogg og Del&bruk (ning).

Denne undersøkelsen" LMS og Web 2.0" var basert på en kombinasjon av kvantitative og kvalitative data. Undersøkelsen ble sendt ut til superbrukere, se spørsmålene i vedlegg 2.
 * Spørreundersøkelse av superbrukere**

Vi var i undersøkelsene ute etter dypdekunnskap om "fenomenene" og vi valgte ut 54 personer som vi vet har brukt både LMS og Web 2.0 i vesentlig grad i en pedagogisk sammenheng. Disse personene representerer totalt 11 fylker i Norge og er dermed ganske representative for tilstanden med hensyn til bruk av LMS og Web 2.0 blant lærere i videregående skole i Norge. (I tillegg representerer en person et annet land i Europa.) Vi fikk på denne måten tilgang på personer som har førstehåndskjennskap om de "fenomenene" og sosiale systemene som vi er interessert i å studere.
 * Målgruppen Superbrukere**

Vi har valgt ut disse 54 personenen ut fra vårt formelle nettverk, som vi har opparbeidet oss gjennom våre jobbposisjoner,blant annet fylkessamarbeid om it´s learning og NDLA, og ut fra vårt uformelle nettverk som vi har opparbeidet oss gjennom deltakelse på konferanser og seminarer i inn- og utland, deltakelse i bloggesfæren, på twitter, på Facebook og på del og bruk (D&B, ning).

Kvalitativ metode i form av intervju blir brukt for å forstå virkeligheten slik den oppfattes av de personer man intervjuer.De største fortrinnene til personlig intervju, er mulighetene det gir på utvalgssiden, blant annet å kunne oppsøke bestemte målgrupper. (TNS Gallup).
 * Intervju (dybdeintervju)**

Våre dybdeintervju ble gjennomført med en intervjuguide, som vist i vedlegg 6, dvs. en oversikt over problemstillingene som vi ønsket å avdekke/ta opp. En intervjuguide er ment å være en hjelp for å strukturere intervjuet og holde seg til det som er vesentlig, men bruk av en slik intervjuguide hindrer allikevel ikke at uventede forhold kan tas opp i løpet av intervjuet. Det er viktig at en viss grad av fleksibilitet kan utøves under intervjuets gang. Intervjuene/samtalene ble gjennomført som en dialog mellom intervjuer og respondent og de fleste av intervjuene ble tatt opp.

Vi valgte ut følgende type personer til dybdeintervju:
 * En skoleleder, en lærer og en elev i videregående skole
 * En leverandør av videreutdanning innen pedagogisk bruk av IKT (kompetanseleverandør)
 * En pedagogisk utviklingsleder for LMS

Disse 5 personene har alle brukt LMS og Web 2.0 i en eller annen pedagogisk sammenheng siste året, og de er alle genuint opptatt av pedagogisk bruk av IKT.Ved å få en representant for lærerne, elevene, og ledelsen ved skolen i tillegg til å få en representant fra LMS leverandøren og kompetanseleverandøren mener vi at vi dekker inn godt de ulike partene i en skolesammenheng. Disse 5 personene har sannsynligvis ulike erfaringer, synspunkter og kanskje ulike holdninger og dette kan være med på å gi oss dybdekunnskap innen fenomenene vi skal undersøke. Disse 5 personene opplevde det positivt å bli forespurt, og vi går ut i fra at de var ærlige ved intervjuet.

Vi har brukt ulike Web 2.0 verktøy for å prøve å få igang en diskusjon omkring "fenomenene" LMS og Web 2.0. Vi har brukt diskusjonforum på Del&bruk, blogg på Del&bruk, twitter og egne blogger. Torill; blogginnlegg på Del&bruk: Web 2.0 og LMS Torill; blogginnlegg på egen blogg: Samspillet LMS Web 2.0 Torill; blogginnlegg på egen blogg: Det er ikke LMS som setter begrensningene i læringsarbeidet det er lærerne Bjørn Olav; blogginnlegg på Del&bruk: LMS versus Web 2.0 Bjørn Olav; blogginnlegg på egen blogg: LMS og Web 2.0 Elisa; blogginnlegg på egen blogg: LMS eller Web 2.0
 * Diskusjonforum via Web 2.0**

Vi fikk kun respons via Del&bruk og disse resultatene har vi tatt med i analysedelen av oppgaven. Årsaken til at vi ikke fikk noen respons på Twitter kan være mange, det kan hende at noen av de som har svart på Del&bruk har lest problemstillingen på Twitter og/eller en av bloggene, men at de har valgt å svare på Del&bruk.

Vi har valgt å bruke en wiki for selve produktet av oppgaven. Vi valgte dette for selv å få innsikt i og kunnskaper om hvordan tre personer kan samskrive på en wiki og for at produktet vårt skal kunne danne grunnlag for videre diskusjon/meningsutvekslinger fra alle som ønsker å delta omkring "fenomenene" vi tar opp i oppgaven.
 * 2.2 Produktet**

Ved at tre personer, med ulik utdanningsbakgrunn og pedagogisk praksis, skal samskrive på en wiki har i seg selv vært en utfordring da vi har litt ulike tilnærmingsmåter til måten å skrive på. På grunn av ulik geografisk plassering, med 2 i Stavanger og 1 i Bergen, har vi hatt jevnlige telefonmøter og 2 fysiske arbeidsmøter i Stavanger for å prøve å korrigere oss i samme retning i måten å strukturere skrivingen på.

Vi har på vår wiki valgt å bruke en del "luft" i teksten litt uavhengig av det som nok en del tenker på som naturlige avsnitt. Dette gjør vi for å øke lesbarheten til tekst på skjerm.

Til Innledning Til Definisjoner Home